Hukommelsesskader og sykdom

Demens er en samlebetegnelse for tilstander
av hukommelsestap forårsaket av nevronskader

Frontotemporal demens
Frontotemporal demens (FTD) oppstår i hjernens frontal- og temporallapper. Når nervecellene her blir skadet, kan det ikke opprettes forbindelser mellom disse lobene og resten av hjernen. Skader i frontallappen fører til atferds- og personlighetsendringer, mens skader i tinninglappen gjør det vanskeligere å huske språk.

Alzheimers sykdom
Denne sykdommen er den vanligste årsaken til demens. Hukommelsestapet forverres over tid og skyldes en opphopning av to proteiner - amyloid og tau. Amyloider er unormale proteiner som bygger seg opp langs hjernecellene, mens tau forårsaker floker inne i hjernecellene. Denne kombinasjonen forhindrer den vanlige dannelsen og lagringen av minner.

Lewylegemer
Denne formen for demens skyldes at det dannes klumper av proteiner som kalles Lewy-legemer inne i hjernecellene. En av ti personer med demens har Lewylegeme-demens. Disse proteinene hindrer cellene i å kommunisere med hverandre slik at de kan gjenkalle minner, fordi de kommer i veien for de kjemiske signalstoffene som er nødvendige for å gjøre dette.

Vaskulær
Dette er den nest vanligste formen for demens, og skyldes redusert blodtilførsel til hjernen. Vaskulær demens kan oppstå som følge av blodpropp i hjernen eller innsnevring av blodårer. Dette fører til at oksygennivået i hjernecellene reduseres, noe som forårsaker skader og svekker hukommelseskretsene.

Visste du at?
Å midlertidig glemme noe du vet, kalles å "blokkere

MR-undersøkelser viser eventuelle endringer i
hjernens struktur og funksjon
etter en alvorlig skade

Et slag mot minnet

Et slag mot hodet som forårsaker en traumatisk hjerneskade (TBI), innebærer større risiko enn mange andre fysiske ulykker, ettersom det organet som rammes, er ansvarlig for bevegelighet, personlighet og hukommelse. En mild traumatisk hjerneskade kan påvirke hjernecellene midlertidig, mens en alvorlig traumatisk hjerneskade kan føre til mer langvarige hukommelsesproblemer. Hodetraumer kan forårsake rifter eller skade på hjernecelleforbindelsene som sender hukommelsessignaler. Denne forstyrrelsen kan føre til retrograd amnesi - tap av langtidsminner fra før ulykken - og gjør det mer utfordrende å danne nye hukommelsesforbindelser.
En alvorlig hjernerystelse, som skyldes et slag mot hodet som får hjernen til å sprette mot innsiden av hodeskallen, kan føre til hevelse i hjernevevet. I slike tilfeller begrenser det økte trykket i hodet blodgjennomstrømningen, og oksygenmangelen hindrer hukommelsen. Når cellene skades under en hodeskade, kan hjernen ikke regulere frigjøringen av kjemiske budbringere som glutamat. Vanligvis bidrar glutamat til å sende beskjeder mellom nervecellene for å hjelpe hukommelsen. Men for mye kan overstimulere cellene, skade dem og øke glemsomheten.

"En mild traumatisk hjerneskade kan påvirke hjernecellene dine midlertidig"

Hvordan dyrs minner kan sammenlignes

Dyr kan huske viktig informasjon om overlevelse
hele livet, men hvor lang tid tar det før de glemmer
trivielle hendelser i arbeidsminnet?

Sjimpanser

20 sekunder

Dette tyder på at menneskets korttidsminne ble utviklet etter at vi utviklet oss fra våre felles forfedre

25 år

Sjimpanser kan huske ansikter i 25 år
25 år

Bier

To minutter

Bienes korttidsminne hjelper dem med å navigere i labyrintlignende miljøer

Tre dager

Biene husker hvor kuben befinner seg i flere dager av gangen

Kråker

30 sekunder

De fleste fuglearter glemmer korttidsminner etter at det har gått et halvt minutt

17 år

Kråker bar nag til en menneskelig fangevokter i nesten
to tiår

27
sekunder

Det gjennomsnittlige korttidsminnet til 25 arter av fugler, pattedyr og bier

Elefanter

Fem minutter

Informasjon slippes raskt for å holde deres sosiale og miljømessige hukommelse sterk

12 år

Elefanter kan huske duften av en slektning i over ti år

Mennesker

48 timer

Mennesker kan huske tilfeldige hendelser i over to døgn

Ubestemt tid

Den store hjernen vår kan lagre noen minner hele livet

Hunder

En hund husker bare de siste par kastene i en apportlek

Ti år

Inngrodde triks fester seg hos hunder etter et tiår

Har planter hukommelse?

Planter har ikke hjerne, noe som betyr at de ikke kan ha hukommelse på samme måte som mennesker. De fleste planter har imidlertid komplekse signalsystemer som gjør dem i stand til å kommunisere med hverandre og lære av utløsende faktorer i miljøet. Et eksempel på en plante som anses å ha korttidshukommelse, er den kjøttetende venusfluefellen. Venusfluefellen har en kjevelignende munn som består av to sett med blader som klemmes sammen når et insekt kommer inn.
For å oppdage tilstedeværelsen av et objekt har Venusfluefellen sensoriske hår på bladene, som bøyes når en flue lander på dem. For å spare energi utløses ikke fellen når en regndråpe stimulerer plantens hår, men fluens bevegelse aktiverer smekkeren. For å oppnå dette har planten et minne på 30 sekunder, der den husker det første kontaktpunktet med et objekt. Et levende insekt vil deretter krype over bladet og slå et nytt hår. Planten, som vet at dette er den andre utløseren av et potensielt måltid, lukker seg for å sikre byttet. På en måte husker planten et mønster som tilsvarer mat.

Når byttedyr berører hårene på en Venusfluefanger, frigjør planten kalsiumsignaler

© Shutterstock